Comenius: Acta Facultatis Iuridicae Universitatis Comenianae
Acta Facultatis Iuridicae Universitatis Comenianae je recenzovaný vedecký časopis, ktorý začal vychádzať v roku 1966. Najprv sporadicky ako zborník, neskôr (od roku 1977) sa postupne jeho periodicita ustálila na jedenkrát za rok. Spolu vyšlo 30 čísel. AFI UC vychádza od roku 2012 dvakrát ročne ako vedecký časopis Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. Pokrýva problematiku všetkých disciplín práva a poskytuje priestor na prezentáciu plurality názorov rôznymi formami, predovšetkým výstupmi z vedeckého výskumu. Prináša články, recenzie teoretických prác a správy z vedeckého života. Každý článok je recenzovaný dvomi recenzentmi.
Univerzita Komenského v Bratislave, Právnická fakulta
Zodpovednosť štátu a transparentnosť mimovládnych neziskových organizácií
Článok sa zaoberá problematikou transparentnosti mimovládnych neziskových organizácií (MVO) v kontexte narastajúceho významu občianskej spoločnosti a súčasných bezpečnostných výziev. Poukazuje na fenomén tzv. proxy organizácií, ktoré môžu zastupovať záujmy štátov, korporácií či iných aktérov, pričom ich väzby sú často skryté alebo maskované. Autor analyzuje súčasné podoby týchto organizácií vrátane shell companies, front organizations a astroturfing efforts, pričom zdôrazňuje riziká, ktoré ich činnosť predstavuje pre integritu demokratických procesov a bezpečnosť štátu. V centre pozornosti je právna úprava prijatá v Slovenskej republike v roku 2025, jej ciele, nedostatky a reakcia odbornej i medzinárodnej verejnosti. Zohľadňuje sa judikatúra Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora EÚ, ako aj odporúčania FATF a OECD, ktoré akcentujú potrebu zvýšenej transparentnosti financovania MVO. Autor podrobne popisuje legislatívny proces, navrhované povinnosti, otázky proporcionality a zásahov do základných práv a slobôd. Záver poukazuje na pretrvávajúce pochybnosti o primeranosti prijatého zákona pričom predpokladá, že konečné stanovisko k jeho súladu s ústavným a medzinárodným právom prinesie až rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky.
Copyright (c) 2026 Acta Facultatis Iuridicae Universitatis Comenianae https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
K priestupkovej zodpovednosti za nenávistný prejav
Príspevok sa zaoberá problematikou postihu nenávistných prejavov v slovenskom práve so zameraním na oblasť správneho trestania. Autor uvažuje o vhodnosti takéhoto postihu na pozadí dvoch existujúcich prístupov k slobode prejavu – európskeho a amerického – pričom sa sústredí na empirickú stránku problému a všíma si dáta o postihu daných činov na Slovensku v rovine priestupkovej i trestnoprávnej. Tieto dáta spracúva a interpretuje. Otázka, ktorú si kladie, zjednodušene znie, či sú u nás od roku 2014 priestupkovo postihované skôr činy, ktoré by inak boli postihované ako trestné, alebo naopak, skôr činy, ktoré by inak neboli postihované vôbec. Odpoveď na túto otázku súvisí s hodnotením vhodnosti takejto priestupkovej úpravy v perspektívach oboch uvedených modelov slobody prejavu.
Copyright (c) 2025 Acta Facultatis Iuridicae Universitatis Comenianae https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Brexit a jeho dopad na slovenské medzinárodné právo súkromné: stav v oblasti medzinárodnej právomoci, uznávania a výkonu rozhodnutí 5 rokov po brexite (2. časť)
Brexit zásadne ovplyvnil právne vzťahy medzinárodného práva súkromného medzi Slovenskom a Spojeným kráľovstvom a odhalil obmedzenia predtým harmonizovaného právneho rámca EÚ. Medzinárodné právo súkromné čelí novým výzvam, pričom je otázne, či existujúca právna úprava dostatočne reflektuje realitu pobrexitového prostredia, kde absentuje jednotná právna úprava a priama aplikovateľnosť práva EÚ. V tomto kontexte sa príspevok zameriava na analýzu dopadov Brexitu na medzinárodné právo súkromné s odstupom 5 rokov, so zameraním na určovanie právomoci súdov a uznávanie a výkon rozsudkov. Cieľom príspevku však nie je iba identifikovať pretrvávajúce problémy spojené s fragmentáciou právneho rámca a stratou harmonizácie po Brexite, ale aj navrhnúť riešenia týchto výziev, vrátane využitia multilaterálnych dohovorov a bilaterálnej spolupráce, čím prispieť k posilneniu právnej istoty v novej realite vzťahov so Spojeným kráľovstvom. Príspevok je publikovaný v dvoch dieloch.
Vedecký článok Teror verzus teroristický útok komparuje skutkové podstaty trestného činu teroru podľa § 313 a 314 Trestného zákona s trestným činom teroristického útoku podľa § 419 Trestného zákona. Využíva tiež metódu historickej komparácie, pretože pre vedecké závery bolo nevyhnutné objasniť ako vývoj trestného činu teroru začínajúc rokom 1956, tak trestného činu teroristického útoku začínajúc rokom 2002. Potvrdila sa základná vedecká hypotéza, že situácie pokryté trestným činom teroru plne pokrýva (pohlcuje) aj trestný čin teroristického útoku. Trestný čin teroru podľa § 313 aj 314 TZ sa nebude nikdy aplikovať, pretože prednosť bude mať trestný čin teroristického útoku podľa § 419 TZ, a teda je trestný čin teroru v aktuálnom znení obsolentným trestným činom.
Ochrana veriteľov pri vnútroštátnych a cezhraničných zmenách právnej formy
Európska únia v roku 2019 prijala harmonizované pravidlá cezhraničnej zmeny právnej formy v podobe smernice o premenách, ktoré slovenský zákonodarca pretavil do osobitného zákona o premenách. Zákon o premenách upravuje osobitné ustanovenia, ktorých cieľom je ochrana troch zainteresovaných subjektov – spoločníkov, zamestnancov a veriteľov. Cieľom tohto príspevku je zamerať sa na právnu ochranu veriteľov pri cezhraničnom premiestnení sídla (t. j. cezhraničnej zmene právnej formy), ktorú autorka porovná s vnútroštátnou zmenou právnej formy s cieľom zhodnotiť, či je ochrana veriteľov pri cezhraničnej zmene právnej formy poskytnutá v rovnakej miere ako pri jej vnútroštátnej podobe. Podľa autorky Európska únia chcela otvoriť jednotlivé ekonomiky členských štátov Európskej únie obchodným spoločnostiam, no vytvorila mechanizmy, ktoré obmedzujú slobodu usadiť sa pri cezhraničnej zmene právnej formy v porovnaní s jej neharmonizovaným variantom vnútroštátnych zmien právnej formy.
Schopnosť veľkých jazykových modelov logicky usudzovať
Rozmach veľkých jazykových modelov (LLMs) priniesol do právnej vedy novú vlnu diskusií o tom, do akej miery sú tieto systémy schopné nahradiť ľudské premýšľanie, predovšetkým logické usudzovanie. V článku sa skúma, či LLMs dokážu konzistentne aplikovať základné princípy formálnej logiky pri interpretácii a subsumpcii právnych noriem. Metodologicky je výskum postavený na sérii experimentov, ktoré využívajú päť typov typických logických chýb v právnom usudzovaní. Testované boli viaceré modely (ChatGPT-5, Gemini 2.5 Pro, Copilot, Grok 4 a Perplexity), a to na dvoch úrovniach vstupov: laických a odborníckych promptoch. Výsledky ukazujú opakujúce sa logické nekonzistencie naprieč všetkými modelmi, pričom presvedčivejšie výstupy sa dosahujú len pri explicitne formulovaných odborných zadaniach. Zistenia podčiarkujú zásadný rozdiel medzi štatistickým generovaním textu a skutočným právnym myslením, ktoré si vyžaduje logickú dedukciu a transparentnosť. Záverom sa konštatuje, že LLMs síce môžu byť užitočnými nástrojmi na podporu právnikov, no zatiaľ nie sú schopné plnohodnotne nahradiť ich prácu.
K (ne)záväznosti výsledkov slovenského miestneho referenda: Priama demokracia kontra/pro VZN
Článok, na podklade analýzy zákonnej úpravy, nedávnej rozhodovacej činnosti Ústavného súdu Slovenskej republiky a odbornej literatúry rozoberá záväznosť inštitútu priamej demokracie na lokálnej úrovni (konkrétne na úrovni slovenských obcí a miest) – miestne referendum. Táto záväznosť je autorom hodnotená, až na výnimky stanovené všeobecnou, ale aj špeciálnou legislatívou, ako politická, nie právna. V nadväznosti na argumentáciu, ktorú autor v článku prezentuje, následne zaujíma stanovisko, že miestne referendum tak, ako je v súčasnej podobe vymedzené, nie je schopné vstupovať do normotvorného procesu. Autor tiež vyjadruje skepticizmus, či by takéto zapojenie referenda do legislatívneho procesu na úrovni miestnej samosprávy bolo v podmienkach Slovenskej republiky vhodné.
Ochrana sexuálnych menšín v Európskej únii
Sexuálne menšiny v rámci Európskej únie čelia pretrvávajúcej stigmatizácii, spoločenskému odsudzovaniu, nenávistným prejavom a rôznym formám diskriminácie. Hoci primárna zodpovednosť za zabezpečenie primeranej právnej ochrany tejto skupiny osôb spočíva na členských štátoch, rozsah a kvalita poskytovanej ochrany často odzrkadľujú dominujúce spoločenské stereotypy a predsudky voči sexuálnym menšinám. Cieľom tohto článku je analyzovať možnosti posilnenia ochrany práv príslušníkov sexuálnych menšín prostredníctvom právneho rámca Európskej únie, v ktorom princípy rovnosti a zákazu diskriminácie predstavujú základné hodnoty. Pozornosť sa venuje najmä výkladu relevantných ustanovení Charty základných práv Európskej únie a judikatúre Súdneho dvora Európskej únie a Európskeho súdu pre ľudské práva, ktoré predstavujú významný nástroj pri formovaní štandardov ochrany práv sexuálnych menšín v právnom priestore EÚ.
Zefektívnenie boja proti nelegálnej činnosti v oblasti odpadového hospodárstva
Príspevok je venovaný analýze súčasných sankčných mechanizmov v oblasti odpadového hospodárstva. Identifikuje kľúčové nedostatky a návrhy komplexných riešení na zefektívnenie boja proti nelegálnej činnosti v oblasti odpadového hospodárstva. Článok reaguje na novelu trestného zákona v súvislosti so zmenou výšky škôd s ohľadom na trestné činy proti životnému prostrediu, na základe čoho sa mnoho prípadov neoprávneného nakladania s odpadmi, ktoré by predtým boli kvalifikované ako trestné činy a prejednávané v trestnom konaní, presúva do kategórie správnych deliktov, ktoré sú prejednávané v správnom konaní príslušnými správnymi orgánmi. Závažnosť a naliehavosť skúmanej problematiky vyplýva z alarmujúceho nárastu nelegálnych aktivít v oblasti odpadového hospodárstva, a to nielen v globálnom meradle, ale aj priamo v podmienkach Slovenskej republiky.
Postavenie podielových spoluvlastníkov v rámci združenia účastníkov pozemkových úprav a ich opomenuté práva
Tento môj vedecký článok sa venuje doteraz právne neriešenej problematike právnej úpravy postavenia podielových spoluvlastníkov v rámci združenia účastníkov pozemkových úprav a ich opomenutých predkupných práv v rámci pozemkových úprav. Pozemkové úpravy sú zložitým právnym procesom a konaním prebiehajúcim v rámci územnej samosprávy, ktorý v právnej rovine i v praktickej rovine prináša mnoho zákonne neriešených situácií v dôsledku legislatívnych dier alebo v dôsledku vývoja spoločnosti. A preto, v mojom závere tohto článku som sa ako autor pokúsil v rovine de lege ferenda nájsť možné riešenia v teórii i v praxi práve na zlepšenie a skvalitnenie platnej právnej úpravy na tomto úseku s možným prínosom pre prax, ktoré som následne priamo v závere svojho článku sformuloval a uviedol.
Možnosť uzatvárať zmluvy o surogátnom materstve v kontexte Zákona o rodine a novely Ústavy SR
Dôsledkom pokroku v reprodukčnej medicíne sa historická istota spojená s určovaním materstva objektívnou skutočnosťou pôrodu postupne rozpadá, pričom v tejto súvislosti surogátne materstvo spochybňuje základný východiskový predpoklad predmetnej problematiky, a to, že genetická a gestačná zložka sú neoddeliteľné entity. Rodina vytvorená na základe procesu surogácie nezapadá do existujúceho legislatívneho rámca, a preto jej absentuje ochrana, ktorá je poskytovaná obdobným štruktúram uznaným zákonom. V nadväznosti na uvedené článok bližšie analyzuje potenciálne možnosti uzatvárania surogátnych zmlúv a alternatívne možnosti prechodu rodičovských práv a povinností zo surogátnej matky na zamýšľaných rodičov v rámci právneho poriadku Slovenskej republiky, a to primárne v kontexte zákona o rodine, za účelom zabezpečenia práv a právom chránených záujmov všetkých zúčastnených subjektov.
Kolízne normy v digitálnom veku: Výzvy pre slovenské medzinárodné právo súkromné
Digitalizácia mení pohľad na právne vzťahy medzinárodného práva súkromného a odhaľuje limity tradičných kolíznych noriem. Medzinárodné právo súkromného čelí novým výzvam a je otázne, či zákon č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom a nariadenia Rím I a Rím II zohľadňujú špecifiká digitálneho prostredia, kde chýba fyzická väzba a jasné subjekty. V tomto kontexte sa príspevok zameriava na identifikovanie výziev, ktorým v digitálnom veku čelí medzinárodné právo súkromné. Cieľom príspevku však nie je „len“ identifikovať problémy medzinárodného práva súkromného a jeho kolíznych noriem v digitálnom veku, ale rovnako tak aj a navrhnúť riešenia existujúcich problémov a výzev a tým prispieť ku zvýšeniu právnej istoty.
Predmetná vedecká štúdia pojednáva o definícii samotných mäkkých cieľov, ich ochrane a konkrétnych postupoch pri bezpečnostnom incidente zameranom na mäkký cieľ. Autorky sa v predloženej vedeckej štúdii snažia o interpretáciu základných východísk skúmanej problematiky za účelom následnej ďalšej vedecko-výskumnej, ale aj konkrétnej, praktickej, činnosti v rámci istoty bezpečnosti v našej krajine. Samozrejme s akceptáciou všetkých, náročných, krokov, ktoré je potrebné v systéme ochrany mäkkých cieľov realizovať. Vedecká štúdia vznikla ako výstup z projektu VEGA č. 1/0722/24 – Princípy právneho štátu v trestnom práve, v rámci ktorého sa venujeme aj práve konkrétnym princípom garantovania bezpečnosti v spoločnosti. Vedecká štúdia nahliada na, aktuálnu, zvolenú problematiku z hľadiska kriminologických aspektov a konkrétnych aplikačných prvkov. Je významnou z hľadiska prepojenia teoretických, vedeckých poznatkov vyplývajúcich z výskumu a aplikačných, konkrétnych, opatrení v praxi.
Recidíva pohľadom kriminológie a trestného práva včera, dnes a zajtra
Príspevok skúma fenomén recidívy z interdisciplinárneho hľadiska – z pohľadu kriminológie a trestného práva. Recidíva, definovaná ako opätovné páchanie trestných činov osobami už odsúdenými, predstavuje vážny problém ovplyvňujúci bezpečnosť spoločnosti a efektivitu trestnej politiky. Autor analyzuje typológiu recidívy (všeobecná, špeciálna, rovnorodá, rôznorodá) a profil typického recidivistu na základe kriminologických výskumov. Štatistické údaje zo Slovenskej republiky za roky 2012 – 2023 ukazujú stabilne vysoký podiel recidivistov na celkovom počte odsúdených (priemerne 32 %), pričom dominantné sú majetkové trestné činy a vplyv návykových látok. Autor hodnotí aktuálne opatrenia a vlastné legislatívne aj nelegislatívne opatrenie. Záverom zdôrazňuje autora potrebu pokračovania reformy trestnej politiky s dôrazom na individuálny prístup k recidivistom, prvopáchateľom, interdisciplinárnu spoluprácu sektorov a systematický kriminologický výskum. Článok poskytuje podklady pre boj proti recidíve s cieľom dosiahnuť lepšiu ochranu spoločnosti a reintegráciu páchateľov do života bez kriminality.
Správno-právne sankcie v oblasti toxickej módy
Textilný a módny priemysel čelí rastúcej kritike pre svoj negatívny vplyv na zdravie ľudí a životné prostredie v dôsledku rozsiahleho používania toxických chemických látok. Tento príspevok analyzuje aktuálne právne rámce regulácie týchto látok v Európskej únii a Spojených štátoch amerických, pričom poukazuje na ich medzery a nedostatočnú vymáhateľnosť. Dôraz sa kladie na význam správno-právnych sankcií ako nástroja ochrany verejného zdravia, transparentnosti zloženia odevov a environmentálnej zodpovednosti výrobcov. Príspevok predstavuje prípadové štúdie, poukazuje na potrebu označovania rizikových chemikálií, rozšírenej zodpovednosti výrobcov (EPR) a možnosť zavedenia importných reštrikcií. Navrhuje tiež inovatívne prístupy ako priznanie právnej subjektivity prírode. Záver zdôrazňuje potrebu reformy právnej regulácie, ktorá by bola schopná efektívne reagovať na výzvy globalizovaného textilného reťazca a podporiť udržateľný rozvoj v móde.
Starý problém, nové výzvy: diskriminácia na základe veku
Článok sa venuje problematike diskriminácie na základe veku v slovenskom a európskom právnom, spoločenskom a inštitucionálnom kontexte. Článok analyzuje rozsah právnej ochrany, identifikuje legislatívne medzery, výnimky a nedostatky v uplatňovaní antidiskriminačných noriem. Pozornosť je venovaná aj aplikačnej praxi relevantných inštitúcií, najmä inšpekcie práce a Slovenského národného strediska pre ľudské práva, ako aj bariéram, ktoré obmedzujú účinné uplatňovanie práva na rovnaké zaobchádzanie. Článok zdôrazňuje špecifiká vekovej diskriminácie, ktorá môže zasiahnuť každého jednotlivca v rôznych fázach života, a to vo vzťahu k trhu práce, dôchodkovému systému, bývaniu či vzdelávaniu. Autor navrhuje aj legislatívne a nelegislatívne opatrenia smerujúce k posilneniu ochrany pred diskrimináciou na základe veku a k vytvoreniu inkluzívneho spoločenského prostredia pre všetky vekové skupiny.
THE ABUSE OF DEPENDENT WORK AND FALSE SELF-EMPLOYMENT
Illegal employment represents a serious multidimensional issue with significant legal, economic, and social consequences. It undermines the integrity of the labour market, weakens employee social protection, and results in substantial losses in public revenue. The aim of this paper is to analyse the legal framework of illegal employment in the Slovak Republic, identify its most common forms, assess its impact on employers and employees, and evaluate the effectiveness of current control and sanction mechanisms. Special attention is paid to false self-employment (the so called Švarc system”), failure to register employees with the Social Insurance Agency, and employment of third-country nationals without a work permit. The research is based on a comparative legal analysis complemented by the interpretation of relevant legislation, judicial decisions, and secondary European legal sources. The applied methodology includes descriptive, comparative, and analytical methods, as well as a case-based approach. The paper compares Slovak regulations with approaches in the Czech Republic, Germany, Austria, and Poland, highlighting good practices and transferable elements for domestic improvement. To assess the effectiveness of the Slovak Republic’s current legal and institutional framework in combating illegal employment and to propose legal tools that could contribute to its more efficient suppression in practice. Existing legal instruments and enforcement mechanisms regarding illegal employment are insufficiently applied in Slovakia, enabling employers to circumvent the law without facing adequate consequences. In conclusion, the paper offers recommendations aimed at strengthening prevention, legal awareness, and transparency in business relations to improve the fight against illegal employment.
Brexit a jeho dopad na slovenské medzinárodné právo súkromné: stav v oblasti medzinárodnej právomoci, uznávania a výkonu rozhodnutí 5 rokov po Brexite (1. časť)
Ako sa mení prístup k trestnej politike na Slovensku a v Česku?
Článok sa zaoberá aktuálnymi zmenami v trestnej politike Slovenskej republiky po prijatí novely Trestného zákona č. 300/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov, ktorá nadobúda účinnosť 6. augusta 2024. Autorka sa zameriava na vymedzenie pojmu trestná politika a následnú analýzu vybraných ustanovení slovenského Trestného zákona a českého Trestného zákonníka č. 40/2009 Sb. V tejto súvislosti porovnáva novelu Trestného zákona Slovenskej republiky s návrhom novely Trestného zákonníka predloženým Ministerstvom spravodli-vosti Českej republiky. Analýza je zameraná najmä na právnu úpravu peňažného trestu, trestného činu krádeže a drogových trestných činov, pričom cieľom je poukázať na kľúčové legislatívne rozdiely a spoločné črty medzi oboma právnymi systémami.
Právna úprava trvalo udržateľného rozvoja vo verejnej správe na Slovensku a na Ukrajine
Vojenské operácie počas vojenskej agresie Ruskej federácie voči Ukrajine spôsobujú značné škody na životnom prostredí. Koncepcia trvalo udržateľného rozvoja prechádza v takýchto podmienkach transformáciou. Cieľom tohto článku je poskytnúť analýzu právnej regulácie uplatňovania princípu trvalo udržateľného rozvoja ako základu činnosti verejnej správy pre ochranu životného prostredia na Slovensku a na Ukrajine a pripraviť návrhy na ich zlepšenie na Ukrajine. Na medzinárodnej úrovni je účinný mechanizmus obnovy životného prostredia Ukrajiny, ktorý má globálny dosah, spojený s mechanizmami právnej zodpovednosti za akty agresie, porušenia pravidiel a obyčajov vojny, vyšetrovania okolností ich spáchania a určenia výšky náhrady škody spôsobenej na prekonanie následkov vojny. Na vnútroštátnej úrovni ochrana životného prostredia a trvalo udržateľný rozvoj Ukrajiny počas vojny prináležia do oblasti národnej obranyschopnosti a využívania nástrojov prechodnej spravodlivosti. Ide o konkrétne vnútroštátne právne mechanizmy zabezpečenia princípu trvalo udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia orgánmi verejnej správy na Ukrajine počas vojenskej agresie a v povojnovom období.
Výzvy trestného práva v digitálnom veku: neoprávnený prístup do počítačového systému a kyberšikana
Cieľom príspevku sú hrozby spojené s kyberkriminalitou, jej jednotlivými formami, následkami a dopadmi pre spoločnosť. Autor v článku definuje kriminalitu ako novú formu zločinnosti. Článok je rozdelený do úvodu, troch kapitol a záveru. Prvá kapitola sa týka kyberpriestoru ako miesta, kde sa tento druh kriminality odohráva. V druhej kapitole je upravená jej definícia, druhý, jednotlivé formy, škála nelegálnych aktivít súvisiacich s kriminalitou v online priestore a prostriedkami boja proti tomuto novému fenoménu v oblasti kriminality. V tretej kapitole autor prináša pohľad na dopady kyberkriminality. Zaver obsahuje názory na možnosti prevencie proti kyberkriminalite v oblasti legislatívy a vzdelávania.
Ochrana demokratických hodnôt v kontexte judikatúry Súdneho dvora Európskej únie
V procese európskej integrácie, členské štáty postupne a v osobitej štruktúre inštitucionálneho rámca delegujú právomoci na Európsku úniu, ktorá nie je podobná štruktúre iných medzinárodných organizácií ani inštitucionálnej štruktúre národných štátov. Tento stav prirodzene vyvoláva diskusiu o demokratickosti rozhodovania, kvalite prijímaných rozhodnutí a legitimite prijímaných rozhodnutí na úrovni Európskej únie. Tento príspevok sa zaoberá vybranými rozsudkami Súdneho dvora Európskej únie v kontexte uplatňovania a ochrany demokratických hodnôt pri prijímaní rozhodnutí európskymi inštitúciami. Pozrime sa preto na judikáty Súdneho dvora Európskej Únie z pohľadu ochrany jej hodnôt a výkladu, ktoré nám poskytuje judikatúra a aspekty, ktoré mohli minimálne obsahovať z pohľadu navrhovateľov prvky demokratického deficitu.
OSOBNÁ PÔSOBNOSŤ SMERNICE NIS 2 A JEJ TRANSPOZÍCIA DO PRÁVNYCH PORIADKOV VYBRANÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EÚ
Nová právna úprava kybernetickej bezpečnosti v podobe smernice NIS 2 predstavuje druhý pokus v otázke harmonizácie oblasti kybernetickej bezpečnosti v Európskej únii. Prvý legislatívny akt v podobe smernice NIS aj z dôvodu nesprávnej transpozície v otázkach osobnej pôsobnosti nenaplnil základný cieľ regulátora, ktorým bolo dosiahnuť harmonizáciu v tejto oblasti. Autori v predkladanom príspevku analyzujú smernicu NIS 2 v kontexte osobnej pôsobnosti. Konkrétne bude analyzované, akým spôsobom sa nová regulácia vzťahuje na regulované subjekty vo všeobecnosti a špecificky na subjekty verejnej správy a subjekty v oblasti vzdelávania. Analýze bude taktiež podrobená právna úprava kybernetickej bezpečnosti dvoch členských štátov Európskej únie, ktoré už transponovali smernicu NIS 2, konkrétne Chorvátsko a Belgicko.
Copyright (c) 2024 Acta Facultatis Iuridicae Universitatis Comenianae https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Law-making in the EEA: The capacity of EEA/EFTA States to influence the legislative process with regard to the adoption of EEA-relevant acts
As members of the European Economic Area (EEA) but not of the European Union (EU), Norway, Iceland and Liechtenstein have specific mechanisms through which they can influence EEA law and thus EU law. However, their ability to enforce amendments to acts adopted in the EU is limited compared to EU Member States. They can propose amendments and provide input during consultations and decision-making processes, but ultimately must rely on negotiations and agreement with the EU to incorporate these changes. Direct enforcement of amendments to EU legislation is not within their legal powers, which highlights the limitations of their status as non-EU members within the EEA. In the present article, we look at the different ways in which Norway, Iceland and Liechtenstein can interact with EEA and EU legislation and influence its shape at different stages of the legislative process. In particular, we will focus on a content analysis of EEA/EFTA comments over the last thirty years since the EEA was established.
Zastúpenie zamestnávateľa prokuristom v pracovnoprávnych vzťahoch
V tomto príspevku sa podrobne zaoberáme problematikou právneho zastúpenia zamestnávateľa prokuristom v kontexte pracovnoprávnych vzťahov, pričom analyzujeme nedávne Uznesenie Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, ktoré sa vyslovilo za neplatnosť právneho úkonu vykonaného prokuristom v mene zamestnávateľa. Tento judikát vyvolal závažnú diskusiu o legitímnosti a účinnosti zastupovania zamestnávateľov prokuristami, najmä v prípadoch, kde ide o pracovné zmluvy, skončenie pracovného pomeru, ako i iné pracovnoprávne akty, ktoré majú priame dopady na práva zamestnancov. Príspevok sa sústreďuje na teoretické a praktické aspekty právneho zastúpenia, pričom hodnotíme, ako právny systém Slovenskej republiky formuluje normy týkajúce sa zastupovania v pracovnoprávnych vzťahoch a aké sú dôsledky týchto noriem pre zamestnávateľov a zamestnancov v kontexte judikatúry Najvyššieho súdu. Zohľadňujeme pritom legislatívne rámce a relevantnú judikatúru, ktoré sa zaoberajú vzťahmi medzi obchodným a pracovným právom. Osobitnú pozornosť venujeme aj vzájomnej interakcii medzi týmito právnymi oblasťami a skúmame, aké právne a praktické prekážky môžu vzniknúť pri uplatňovaní zastupovania prokuristom v pracovnoprávnych vzťahoch. Vzhľadom na dynamický charakter trhu práce a neustále sa vyvíjajúce právne normy je diskusia a úprava analyzovaných otázok nevyhnutná tak, aby sa zabezpečila právna istota a ochrana práv všetkých zúčastnených strán.
Vplyv regulácie umelej inteligencie na legislatívu kybernetickej bezpečnosti vo verejnej správe
Rýchly rozvoj umelej inteligencie (AI) výrazne mení spôsob fungovania rôznych oblastí spoločenského a hospodárskeho života, vrátane verejnej správy. Táto technológia prináša so sebou nové možnosti, ako sú automatizácia procesov, efektívnejšie spracovanie dát a poskytovanie kvalitnejších služieb občanom. Na druhej strane však AI predstavuje aj nové hrozby, najmä v oblasti kybernetickej bezpečnosti, keďže zvyšuje riziká útokov na digitálne systémy a infraštruktúru. Preto je nevyhnutné, aby sa existujúca legislatíva kybernetickej bezpečnosti vo verejnej správe prispôsobila týmto technologickým zmenám. Cieľom tohto článku je detailne analyzovať, akým spôsobom regulácia AI ovplyvňuje legislatívu kybernetickej bezpečnosti vo verejnej správe Slovenskej republiky. Hlavnou súčasťou skúmania bude dôkladná analýza dopadov nariadenia Európskej únie č. 2024/1689, známeho ako Akt o umelej inteligencii, na právne predpisy týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti a ich aplikáciu v praxi. Výsledkom bude identifikácia kľúčových oblastí, v ktorých sa vyžadujú úpravy a doplnenia legislatívnych rámcov.
informačné technológie vo verejnej správe
SLOBODA VÔLE A PRÁVNA ZODPOVEDNOSŤ: SLOBODA K PROTIPRÁVNEMU KONANIU?
Slobodná vôľa predstavuje základný predpoklad tzv. subjektívnej zodpovednosti, ako zodpovednosti zohľadňujúcej vôľový vzťah pôvodcu konania k jeho konaniu a k výsledku tohto konania. Ak by jedinec slobodnou vôľou nedisponoval, nemohol by slobodne rozhodovať, ako bude konať, a za svoje konanie by nemohol byť subjektívne zodpovedný; jeho konanie by totiž bolo nevyhnutne závislé (determinované, podmienené) od iných okolností, ktoré by zásadne mohli mať pôvod mimo samotného pôvodcu konania. Osobitne sa v tejto súvislosti zdôrazňuje Aristotelov prínos pri prvotnom rozpracovaní otázok slobodnej vôle a zodpovednosti za vlastné konanie v tomto modernom ponímaní. Existencia slobodnej vôle sa však aj dnes napriek jej všeobecnej akceptácii ako základného princípu vyvodzovania zodpovednosti za vlastné konanie v súčasnosti niekedy spochybňuje, a to na základe viacerých experimentov z oblasti kognitívnych vied – za všetky príklady možno uviesť Libetov experiment a súvisiace kontrolné pokusy, ktoré majú dokazovať, že elektrické impulzy v mozgu predchádzajú u skúmaného jedinca jeho vedomie a vôľu konať, čo spochybňuje, či sme skutočne vedomými pôvodcami svojho konania. Aj v tomto prípade však teoretici prichádzajú k záverom, že človek stále disponuje slobodnou voľou – konkrétne minimálne v podobe schopnosti kontrolovať, ovládať svoje konanie, resp. nekonať tak, ako mu to mozgové impulzy „navrhujú“ (vyjadrené v podobe anglickej slovnej hračky: máme free won’t oproti free will).
sloboda vôle, právna zodpovednosť, protiprávne konanie, kognitívne vedy
Prezident Vladimír Putin ako utečenec v zmysle Dohovoru o právnom postavení utečencov?
Príspevok predstavuje úvahy ohľadne právneho postavenia prezidenta Ruskej Federácie, Vladimíra Putina, po skončení vojnového konfliktu na Ukrajine v intenciách medzinárodného utečeneckého práva. V prvej časti príspevok rozoberá medzinárodnoprávnu úpravu v oblasti problematiky právneho postavenia utečencov na medzinárodnej a európskej úrovni. Následne poukazuje na obmedzenia aplikácie medzinárodnoprávneho statusu utečenca s prihliadnutím na relevantnú svetovú judikatúru a medzinárodnoprávnu vedeckú doktrínu. Autori sa snažia uvedené poznatky aplikovať na budúce možné postavenie prezidenta Vladimíra Putina v prípade, že by bol zosadený z postu prezidenta Ruskej federácie a ako utečenec by žiadal o ochranu prostredníctvom priznania statusu utečenca. Takéto postavenie je podrobené medzinárodnoprávnej analýze prostredníctvom príslušných medzinárodnoprávnych predpisov utečeneckého práva a azylového práva.
Kontrola vlády Slovenskej republiky, ktorá nemá dôveru Národnej rady
Príspevok predstavuje snahu o komplexné spracovanie problematiky kontroly vlády Slovenskej republiky, ktorá nemá dôveru Národnej rady Slovenskej republiky. Dôvera Národnej rady je totiž fundamentálnym predpokladom pre riadne a dlhodobé fungovanie vlády a výkon všetkých jej právomocí. Text sa zameriava na zodpovedanie otázky, či je voči vláde, ktorá dôveru nemá, možné uplatniť známe kontrolné mechanizmy, najmä vyslovenie nedôvery Národnou radou, prípadne či je možné takúto vládu kontrolovať zo strany prezidenta Slovenskej republiky. Predmetom posúdenia nie je len vláda, ktorá sa o dôveru Národnej rady ešte len uchádza, ale aj vláda, ktorá v dôsledku nových parlamentných volieb dôveru už nemá. Pozornosť je venovaná taktiež vláde, ktorá dôveru Národnej rady predčasne stratila, ako aj vláde, ktorej sa dôveru nikdy získať nepodarilo. Súčasťou príspevku je aj načrtnutie takých zmien v právnej úprave, ktoré by de lege ferenda možnosť kontroly vlády bez dôvery urobili efektívnejšou.
Elektronický monitoring v trestním řízení
Elektronické sledování osob stále představuje v oblasti trestního práva v podmínkách České republiky, ale i třeba Slovenské republiky, novum. Elektronický monitoring alias elektronická kontrola představuje procesní institut, který umožňuje sledovat pohyb, nikoliv však výlučně, obviněné či odsouzené osoby. V našich právních podmínkách se však jedná o komplementární surogát/substitut, který umožňuje nahradit klasické mechanismy a opatření jako například vazbu či výkon trestu domácího vězení. Podstatným zůstává, že se v ČR nejedná o samostatně stojící právní nástroj, ale vždy musí mít nějakou vazbu na jiné trestněprávní opatření či sankci. Příspěvek je rozdělen do dvou částí. První část je orientována na právní východiska využití e-monitoringu v trestních věcech, a to i včetně poukázání na mnohá úskalí a nedokonalosti. Druhá část se věnuje technickým a provozním podmínkám využití e-monitoringu z praktického hlediska. Cílem tohoto příspěvku je přiblížit a sumarizovat východiska e-monitoringu, především v ČR, s poukázáním na jeho bližší komplikace a zamyšlením se nad jejích řešením.